Difference between revisions of "Shabbat Table Topics – Parashat Ki Tetze/0/he"
(9 intermediate revisions by 2 users not shown) | |||
Line 3: | Line 3: | ||
<page type="Basic"> | <page type="Basic"> | ||
<h1>נושאים לשולחן שבת – פרשת כי תצא</h1> | <h1>נושאים לשולחן שבת – פרשת כי תצא</h1> | ||
− | < | + | <category>אשת יפת תואר |
− | < | + | <p>קטעים מסוימים בתנ"ך זכו לפירושים שונים אחד מהשני, עד כדי כך שמה שנראה שלילי בעיני פרשן אחד הוא חיובי בעיני פרשנים אחרים. דין אשת יפת תואר הוא מקרה כזה.</p> |
− | < | + | <ul> |
− | < | + | <li>בעל <multilink><a href="HoilMosheDevarim21-12" data-aht="source">הואיל משה</a><a href="HoilMosheDevarim21-12" data-aht="source">דברים כ"א:י"ב</a><a href="R. Moshe Yitzchak Ashkenazi (Hoil Moshe)" data-aht="parshan">אודות ר' משה יצחק אשכנזי</a></multilink> טוען שכל הפעולות שהאישה מבצעת (גילוח הראש, "עשיית" הציפורניים, והחלפת הבגדים) משמשות לייפוי השבויה לקראת חתונתה. <multilink><a href="RashiDevarim21-10-14" data-aht="source">רש"י</a><a href="RashiDevarim21-10-14" data-aht="source">דברים כ"א:י'-י"ד</a><a href="R. Shelomo Yitzchaki (Rashi)" data-aht="parshan">אודות ר' שלמה יצחקי</a></multilink>, לעומת זאת, טוען שהן נועדו להפוך אותה לבלתי רצויה כדי למנוע את הנישואין. דונו בשתי הקריאות בשולחן השבת שלכם. לאיזו גישה יש תמיכה משמעותית יותר בטקסט?</li> |
− | < | + | <li>הפרשנים חלוקים בשאלה אם התורה מתירה יחסי אישות לפני סיום התהליך כולו, או רק אחריו. <multilink><a href="RambamHilkhotMelakhim8-2-7" data-aht="source">רמב"ם</a><a href="RambamHilkhotMelakhim8-2-7" data-aht="source">הלכות מלכים ח':ב'-ז'</a><a href="R. Moshe b. Maimon (Rambam, Maimonides)" data-aht="parshan">אודות ר' משה בן מיימון</a></multilink><fn>גישתו של רמב"ם צועדת בעקבות עמדתו של רב בירושלמי מכות.</fn> טוען שהתורה מוותרת לנטיות הטבעיות של האדם, ומתירה מעשה מיני חד-פעמי במהלך המלחמה עצמה, בתקווה ששאר התהליך ישכנע את האדם לא לעשות זאת שוב. האם אתם רואים בעיה בגישה זו? האם התורה בהכרח מייצגת אידיאל, או שלפעמים היא בסך הכל מגיבה לטבע האדם?</li> |
− | <li> | ||
</ul> | </ul> | ||
+ | <p>להרחבה, ראו <a href="Purpose of the Captive Woman Protocol" data-aht="page">מטרת דיני אשת יפת תאר</a>.</p> | ||
</category> | </category> | ||
− | <category> | + | <category>"אִישׁ בְּחֶטְאוֹ יוּמָתוּ"? |
− | <p> | + | <p>בין המצוות המרובות בפרשה, התורה מלמדת אותנו כי אין להרוג ילדים בגלל חטאי הוריהם, וגם לא הורים בגלל חטאי ילדיהם, אלא, "אִישׁ בְּחֶטְאוֹ יוּמָתוּ".</p> |
− | <li> | + | <ul> |
− | <li> | + | <li>מה היחס בין עיקרון זה למה שנאמר במקומות אחרים בתורה שה' "פֹּקֵד עֲוֹן אָבֹת עַל בָּנִים"?  איך האמירה "אִישׁ בְּחֶטְאוֹ יוּמָתוּ" תואמת את כל המקרים בתנ"ך שבהם נראה שיש ענישה קולקטיבית?</li> |
− | </ul | + | <li>מתי, אם בכלל, עונש קולקטיבי מהווה כלי ענישה מוצדק? האם אותו נימוק יכול לחול גם על ענישה עקיפה? האם העובדה שהפסוק מדבר דווקא על ענישה בתוך המשפחה מהווה הבדל כלשהו?</li> |
+ | <li>לדיון נרחב, ראו <a href="Are Children Punished for Parents' Sins" data-aht="page">האם ה' פֹּקֵד עֲוֹן אָבֹת עַל בָּנִים?</a>, <a href="Philosophy:Collective Punishment" data-aht="page">ענישה קולקטיבית</a>, ו<a href="Philosophy:Theodicy – צדיק ורע לו" data-aht="page">צדיק ורע לו</a>.</li> | ||
+ | </ul> | ||
</category> | </category> | ||
− | <category> | + | <category>עונש אכזרי וחריג? |
− | <p> | + | <p><a href="Devarim25-11-12" data-aht="source">דברים כ"ה:י"א-י"ב</a> מתאר את מתן העונש הגופני במקרה של תקיפה. התורה דורשת לכרות את ידה של אישה שהתערבה בקטטה והחזיקה במקום הערווה של יריבו של בעלה. גם מפסוקים אחרים בתורה משתמע שמענישים על ידי הטלת מום, כגון בכלל המפורסם של "עַיִן תַּחַת עַיִן, שֵׁן תַּחַת שֵׁן".</p> |
− | <li> | + | <ul> |
− | <li> | + | <li>האם זה הדין ההוגן ביותר, או שזה דווקא עונש אכזרי וחריג?</li> |
− | <li> | + | <li>בקביעת עונשים, איזו מהמטרות הבאות היא הכי חשובה: פיצוי הקרבן, שיקום העבריין, נקמה, או הרתעה? מה אפשר ללמוד מדין "עין תחת עין"? האם הוא משקף גישה סטנדרטית של התורה, או שהוא יוצא דופן?</li> |
+ | <li>הרוב המכריע של חכמי התלמוד קובעים שבמקרה של נזק גופני, הפוגע משלם פיצוי כספי. אך האם זה הפשט של הפסוקים בתורה? האם פשט הפסוקים שונה מהדין של חז"ל? אם כן, מדוע? והכי חשוב, איך ניתן ליישב את הפשט עם הדרש? ראו <a href=""עַיִן תַּחַת עַיִן" – An Eye for an Eye" data-aht="page">"עין תחת עין"</a>.</li> | ||
</ul> | </ul> | ||
</category> | </category> | ||
− | <category> | + | <category>מחיית עמלק |
− | <p> | + | <p>מה היה נורא כל כך במעשה עמלק, שהביא לציווי למחות את זרעם לחלוטין? למספר גישות, ראו <a href="Annihilating Amalek" data-aht="page">מחיית עמלק</a>, וחשבו על הנושאים הבאים:</p> |
− | <li> | + | <ul> |
− | <li> | + | <li>כיצד יש להגיב לטרור? אם אומה שהיא בעלת הלך רוח טרוריסטי וחסרת נורמות אתיות תוקפת אותך, באיזו מידה תגובה קיצונית היא הכרחית או מתאימה? מה אם חפים מפשע ייהרגו כנזק משני?</li> |
− | <li> | + | <li>אם אדם רואה במדינה אחרת איום קיומי על הישרדותו, האם מותר לו לפתוח במתקפה מקדימה כדי להציל את עצמו? כיצד ניתן לקבוע מתי קיים איום קיומי כזה?</li> |
+ | <li>עד כמה הציווי למחות את עמלק הוא חריג? בשאר התנ"ך, באיזה אופן פועל ה' בדרך כלל מול אויבי ישראל? כיצד ציווי זה משתווה להנחיה להשמיד את שבעת עמי כנען? ראו <a href="Annihilating Amalek" data-aht="page">מחיית עמלק</a> ו<a href="Calling for Peace in the Conquest of Canaan" data-aht="page">קריאה לשלום בכיבוש הארץ</a>.</li> | ||
</ul> | </ul> | ||
</category> | </category> | ||
− | <category> | + | <category>עוד... |
− | <p> | + | <p>לעוד נושאים בפרשה, ראו: <a href="Parashat Ki Tetze/TopicList" data-aht="page">רשימת נושאים – פרשת כי תצא</a>.</p> |
</category> | </category> | ||
</page> | </page> | ||
</aht-xml> | </aht-xml> |
Latest revision as of 10:06, 17 September 2019
נושאים לשולחן שבת – פרשת כי תצא
אשת יפת תואר
קטעים מסוימים בתנ"ך זכו לפירושים שונים אחד מהשני, עד כדי כך שמה שנראה שלילי בעיני פרשן אחד הוא חיובי בעיני פרשנים אחרים. דין אשת יפת תואר הוא מקרה כזה.
- בעל הואיל משה טוען שכל הפעולות שהאישה מבצעת (גילוח הראש, "עשיית" הציפורניים, והחלפת הבגדים) משמשות לייפוי השבויה לקראת חתונתה. רש"י, לעומת זאת, טוען שהן נועדו להפוך אותה לבלתי רצויה כדי למנוע את הנישואין. דונו בשתי הקריאות בשולחן השבת שלכם. לאיזו גישה יש תמיכה משמעותית יותר בטקסט?
- הפרשנים חלוקים בשאלה אם התורה מתירה יחסי אישות לפני סיום התהליך כולו, או רק אחריו. רמב"ם1 טוען שהתורה מוותרת לנטיות הטבעיות של האדם, ומתירה מעשה מיני חד-פעמי במהלך המלחמה עצמה, בתקווה ששאר התהליך ישכנע את האדם לא לעשות זאת שוב. האם אתם רואים בעיה בגישה זו? האם התורה בהכרח מייצגת אידיאל, או שלפעמים היא בסך הכל מגיבה לטבע האדם?
להרחבה, ראו מטרת דיני אשת יפת תאר.
"אִישׁ בְּחֶטְאוֹ יוּמָתוּ"?
בין המצוות המרובות בפרשה, התורה מלמדת אותנו כי אין להרוג ילדים בגלל חטאי הוריהם, וגם לא הורים בגלל חטאי ילדיהם, אלא, "אִישׁ בְּחֶטְאוֹ יוּמָתוּ".
- מה היחס בין עיקרון זה למה שנאמר במקומות אחרים בתורה שה' "פֹּקֵד עֲוֹן אָבֹת עַל בָּנִים"? איך האמירה "אִישׁ בְּחֶטְאוֹ יוּמָתוּ" תואמת את כל המקרים בתנ"ך שבהם נראה שיש ענישה קולקטיבית?
- מתי, אם בכלל, עונש קולקטיבי מהווה כלי ענישה מוצדק? האם אותו נימוק יכול לחול גם על ענישה עקיפה? האם העובדה שהפסוק מדבר דווקא על ענישה בתוך המשפחה מהווה הבדל כלשהו?
- לדיון נרחב, ראו האם ה' פֹּקֵד עֲוֹן אָבֹת עַל בָּנִים?, ענישה קולקטיבית, וצדיק ורע לו.
עונש אכזרי וחריג?
דברים כ"ה:י"א-י"ב מתאר את מתן העונש הגופני במקרה של תקיפה. התורה דורשת לכרות את ידה של אישה שהתערבה בקטטה והחזיקה במקום הערווה של יריבו של בעלה. גם מפסוקים אחרים בתורה משתמע שמענישים על ידי הטלת מום, כגון בכלל המפורסם של "עַיִן תַּחַת עַיִן, שֵׁן תַּחַת שֵׁן".
- האם זה הדין ההוגן ביותר, או שזה דווקא עונש אכזרי וחריג?
- בקביעת עונשים, איזו מהמטרות הבאות היא הכי חשובה: פיצוי הקרבן, שיקום העבריין, נקמה, או הרתעה? מה אפשר ללמוד מדין "עין תחת עין"? האם הוא משקף גישה סטנדרטית של התורה, או שהוא יוצא דופן?
- הרוב המכריע של חכמי התלמוד קובעים שבמקרה של נזק גופני, הפוגע משלם פיצוי כספי. אך האם זה הפשט של הפסוקים בתורה? האם פשט הפסוקים שונה מהדין של חז"ל? אם כן, מדוע? והכי חשוב, איך ניתן ליישב את הפשט עם הדרש? ראו "עין תחת עין".
מחיית עמלק
מה היה נורא כל כך במעשה עמלק, שהביא לציווי למחות את זרעם לחלוטין? למספר גישות, ראו מחיית עמלק, וחשבו על הנושאים הבאים:
- כיצד יש להגיב לטרור? אם אומה שהיא בעלת הלך רוח טרוריסטי וחסרת נורמות אתיות תוקפת אותך, באיזו מידה תגובה קיצונית היא הכרחית או מתאימה? מה אם חפים מפשע ייהרגו כנזק משני?
- אם אדם רואה במדינה אחרת איום קיומי על הישרדותו, האם מותר לו לפתוח במתקפה מקדימה כדי להציל את עצמו? כיצד ניתן לקבוע מתי קיים איום קיומי כזה?
- עד כמה הציווי למחות את עמלק הוא חריג? בשאר התנ"ך, באיזה אופן פועל ה' בדרך כלל מול אויבי ישראל? כיצד ציווי זה משתווה להנחיה להשמיד את שבעת עמי כנען? ראו מחיית עמלק וקריאה לשלום בכיבוש הארץ.
עוד...
לעוד נושאים בפרשה, ראו: רשימת נושאים – פרשת כי תצא.