Difference between revisions of "Shabbat Table Topics – Parashat Vaetchanan/0/he"
m |
|||
(7 intermediate revisions by 2 users not shown) | |||
Line 4: | Line 4: | ||
<h1>נושאים לשולחן שבת – פרשת ואתחנן</h1> | <h1>נושאים לשולחן שבת – פרשת ואתחנן</h1> | ||
<category>מעמד הר סיני – התגלות "פָּנִים בְּפָנִים"? | <category>מעמד הר סיני – התגלות "פָּנִים בְּפָנִים"? | ||
− | <p>רובנו מניחים שבני ישראל שמעו את "עשרת הדברים" ישירות מה', אך פרשנים רבים מציעים שמשה שימש כמתווך לפחות לחלק, אם לא לכל החוויה. אילו פסוקים תומכים בכל עמדה | + | <p>רובנו מניחים שבני ישראל שמעו את "עשרת הדברים" ישירות מה', אך פרשנים רבים מציעים שמשה שימש כמתווך לפחות לחלק, אם לא לכל החוויה. אילו פסוקים תומכים בכל עמדה?</p> |
− | |||
<ul> | <ul> | ||
− | <li><multilink><a href="IbnEzraDevarim5-5" data-aht="source">אבן עזרא</a><a href="IbnEzraDevarim5-5" data-aht="source">דברים ה':ה'</a><a href="IbnEzraShemotSecondCommentary20-1" data-aht="source">שמות פירוש שני כ':א'</a><a href="R. Avraham ibn Ezra" data-aht="parshan">אודות ר' אברהם אבן עזרא</a></multilink> ו<multilink><a href="RashbamShemot20-15" data-aht="source">רשב"ם</a><a href="RashbamShemot20-15" data-aht="source">שמות כ':ט"ו</a><a href="R. Shemuel b. Meir (Rashbam)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל בן מאיר</a></multilink> | + | <li><multilink><a href="IbnEzraDevarim5-5" data-aht="source">אבן עזרא</a><a href="IbnEzraDevarim5-5" data-aht="source">דברים ה':ה'</a><a href="IbnEzraShemotSecondCommentary20-1" data-aht="source">שמות פירוש שני כ':א'</a><a href="R. Avraham ibn Ezra" data-aht="parshan">אודות ר' אברהם אבן עזרא</a></multilink> ו<multilink><a href="RashbamShemot20-15" data-aht="source">רשב"ם</a><a href="RashbamShemot20-15" data-aht="source">שמות כ':ט"ו</a><a href="R. Shemuel b. Meir (Rashbam)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל בן מאיר</a></multilink> סבורים כי בני ישראל שמעו את כל עשרת הדיברות מפי ה', אך לבסוף פחד אחז אותם והם ביקשו ממשה להתערב. לדבריהם, אלמלא פחד העם, ה' היה נותן להם את שאר התורה באופן ישיר ולא באמצעות משה. איך קריאה זו משפיעה על התפיסה שלנו לגבי הייחודיות של עשרת הדיברות? האם יש בעיה עקרונית במחשבה שה' שינה את תוכניותיו?</li> |
− | <li><multilink><a href="RambamMorehNevukhim233" data-aht="source">רמב"ם</a><a href="RambamMorehNevukhim233" data-aht="source">ב ל"ג</a><a href="Rambam Moreh Nevukhim" data-aht="parshan">About Rambam Moreh Nevukhim</a></multilink>, לעומת זאת, | + | <li><multilink><a href="RambamMorehNevukhim233" data-aht="source">רמב"ם</a><a href="RambamMorehNevukhim233" data-aht="source">ב ל"ג</a><a href="Rambam Moreh Nevukhim" data-aht="parshan">About Rambam Moreh Nevukhim</a></multilink>, לעומת זאת, מניח שה' דיבר ישירות רק עם משה. בני ישראל צותתו לשיחתם, אך הם שמעו רק קול א-לוהי ולא יכלו להבין את המלים. המוטיבציה מאחורי דברי רמב"ם במקרה זה היא ככל הנראה דעתו שרוב האנשים לא יכולים לקבל נבואה. האם הנבואה באמת דורשת הכשרה והכנה מתאימות, או שכל אחד יכול להיות נביא אם ה' מחליט לדבר איתו? נסו להביא ראיות ממקרים אחרים בתנ"ך.</li> |
− | <li> | + | <li>אילו השלכות יש למחלוקת זו על הבנת המטרה העיקרית של ההתגלות בהר סיני?</li> |
</ul> | </ul> | ||
<p>להרחבה, ראו <a href="The Decalogue: Direct From Hashem or Via Moshe" data-aht="page">עשרת הדברים: ישירות מהקב"ה או דרך משה?</a></p> | <p>להרחבה, ראו <a href="The Decalogue: Direct From Hashem or Via Moshe" data-aht="page">עשרת הדברים: ישירות מהקב"ה או דרך משה?</a></p> | ||
Line 21: | Line 20: | ||
</ul> | </ul> | ||
</category> | </category> | ||
− | <category>אהבת ה' | + | <category>אהבת ה' |
− | <p>כיצד יש להגדיר את המושג "אהבה"? מה המשמעות של המצווה לאהוב את | + | <p>כיצד יש להגדיר את המושג "אהבה"? מה המשמעות של המצווה לאהוב את ה'? האם הרגש כפוף לרצון האדם? כיצד ניתן לצוות על רגש? </p> |
− | |||
<ul> | <ul> | ||
− | <li> | + | <li>הפרשנים חלוקים בשאלה אם האהבה שעליה ציווה ה' היא רגש, תהליך שכלי, או פעולה. בעוד ש<multilink><a href="RambamHilkhotTeshuvah10-3" data-aht="source">רמב"ם</a><a href="RambamHilkhotTeshuvah10-3" data-aht="source">הלכות תשובה י':ג'</a><a href="R. Moshe b. Maimon (Rambam, Maimonides)" data-aht="parshan">אודות ר' משה בן מיימון</a></multilink> רואה באהבת ה' כמיהה רגשית, הדומה לאהבה בין בני זוג, <multilink><a href="ShadalDevarim6-5" data-aht="source">שד"ל</a><a href="ShadalDevarim6-5" data-aht="source">דברים ו':ה'</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink> טוען שהמצווה קשורה במעשים ומהווה ביטוי מטפורי לנאמנות לה' וקיום מצוותיו. <multilink><a href="RambanShemot20-5" data-aht="source">רמב"ן</a><a href="RambanShemot20-5" data-aht="source">שמות כ':ה'</a><a href="R. Moshe b. Nachman (Ramban, Nachmanides)" data-aht="parshan">אודות ר' משה בן נחמן</a></multilink> מציע אפשרות שלישית, שמדובר במצווה למות על קידוש ה'.</li> |
− | <li> | + | <li>איזו מהגישות לעיל היא המשכנעת ביותר? איזה פסוקים בפרשיות "שמע" תומכים בכל פירוש? כיצד יחיל כל פרשן את פרשנותו על מצוות אחרות הכרוכות באהבה, כמו למשל המצוות לאהוב את הרֵעַ (ויקרא י"ט:י"ח) ואת הגר (ויקרא י"ט:ל"ד)?  להרחבה, ראו <a href="Ahavat Hashem" data-aht="page">אהבת ה'</a>.</li> |
</ul> | </ul> | ||
</category> | </category> | ||
<category>הבדלים בעשרת הדברים | <category>הבדלים בעשרת הדברים | ||
− | <p>ישנם הבדלים רבים בין הניסוחים של | + | <p>ישנם הבדלים רבים בין הניסוחים של עשרת הדיברות בשמות ובדברים. כיצד יש להבין את ההבדלים הללו? האם הם הוכנסו על ידי ה', משה, או שניהם? אם על ידי משה, מי נתן לו הרשות והזכות לעשות זאת? האם לשתי הגרסאות של עשרת הדיברות יש מעמד שווה, או שמא גרסה אחת מייצגת אידאל (ואם כן, איזו)?</p> |
− | |||
<ul> | <ul> | ||
− | <li><multilink><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">שד"ל</a><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">בכורי העתים תקפ"ח</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink><fn>שד"ל בכתב עת <multilink><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">בכורי העתים</a><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">בכורי העתים תקפ"ח</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink> מנסה להסביר כמעט כל הבדל לאור הנסיבות החדשות של שנת הארבעים. עם זאת, ב<multilink><a href="ShadalDevarim6-5" data-aht="source">פירושו לתורה</a><a href="ShadalDevarim6-5" data-aht="source">דברים ו':ה'</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink>, הוא חוזר בו מן ההסברים המקוריים שלו, ומתקרב הרבה יותר לגישתו של אבן עזרא הטוענת כי רבים מן ההבדלים אינם משמעותיים.</fn> | + | <li><multilink><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">שד"ל</a><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">בכורי העתים תקפ"ח</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink><fn>שד"ל בכתב עת <multilink><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">בכורי העתים</a><a href="ShadalBikkureiHaIttim1828" data-aht="source">בכורי העתים תקפ"ח</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink> מנסה להסביר כמעט כל הבדל לאור הנסיבות החדשות של שנת הארבעים. עם זאת, ב<multilink><a href="ShadalDevarim6-5" data-aht="source">פירושו לתורה</a><a href="ShadalDevarim6-5" data-aht="source">דברים ו':ה'</a><a href="R. Shemuel David Luzzatto (Shadal)" data-aht="parshan">אודות ר' שמואל דוד לוצאטו</a></multilink>, הוא חוזר בו מן ההסברים המקוריים שלו, ומתקרב הרבה יותר לגישתו של אבן עזרא הטוענת כי רבים מן ההבדלים אינם משמעותיים.</fn> מציע שמשה יזם את השינויים בטקסט בשנת הארבעים, ושהשינויים היו קשורים לכך שבני ישראל עמדו על סף הכניסה לארץ ישראל. לעומת זאת, <multilink><a href="MalbimShemot20-7-10" data-aht="source">מלבי"ם</a><a href="MalbimShemot20-7-10" data-aht="source">שמות כ':ז'-י'</a><a href="R. Meir Leibush Weiser (Malbim)" data-aht="parshan">אודות ר' מאיר ליבוש וייזר</a></multilink> טוען שה' עצמו עשה את השינויים בעקבות חטא העגל. בגלל החטא, העם כבר לא היה זכאי להשגחה ניסית, ועשרת הדיברות שונו כדי שיתאימו למציאות שכפופה לחוקי הטבע. כיצד כל גישה יכולה להסביר את ההבדלים בין שתי הנוסחאות? האם כל גישה יכולה להסביר את כל השינויים? איזו גישה הכי משכנעת?</li> |
− | <li> | + | <li>בניגוד לפרשנים לעיל, <multilink><a href="IbnEzraShemotSecondCommentary20-1_2" data-aht="source">אבן עזרא</a><a href="IbnEzraShemotSecondCommentary20-1_2" data-aht="source">שמות פירוש שני כ':א'</a><a href="R. Avraham ibn Ezra" data-aht="parshan">אודות ר' אברהם אבן עזרא</a></multilink> גורס כי הנוסח של עשרת הדיברות בספר דברים הוא פרפרזה של משה על דברי ה'. כלומר, יש הבדלים בניסוח, אך אין הבדל מהותי במשמעות. לדבריו, "המלות הם כגופות, והטעמים כנשמות", ולכן שינוי הנוסח אינו חשוב. האם אתם מסכימים? האם יש משמעות לבחירת המלים הספציפיות? כיצד אבן עזרא יסביר את הסיבות השונות לכאורה שניתנו למצוות השבת? ראו <a href="Decalogue Differences Between Shemot and Devarim" data-aht="page">הבדלים בעשרת הדברים בין שמות ודברים</a>. </li> |
</ul> | </ul> | ||
</category> | </category> |
Latest revision as of 11:31, 8 September 2019
נושאים לשולחן שבת – פרשת ואתחנן
מעמד הר סיני – התגלות "פָּנִים בְּפָנִים"?
רובנו מניחים שבני ישראל שמעו את "עשרת הדברים" ישירות מה', אך פרשנים רבים מציעים שמשה שימש כמתווך לפחות לחלק, אם לא לכל החוויה. אילו פסוקים תומכים בכל עמדה?
- אבן עזרא ורשב"ם סבורים כי בני ישראל שמעו את כל עשרת הדיברות מפי ה', אך לבסוף פחד אחז אותם והם ביקשו ממשה להתערב. לדבריהם, אלמלא פחד העם, ה' היה נותן להם את שאר התורה באופן ישיר ולא באמצעות משה. איך קריאה זו משפיעה על התפיסה שלנו לגבי הייחודיות של עשרת הדיברות? האם יש בעיה עקרונית במחשבה שה' שינה את תוכניותיו?
- רמב"ם, לעומת זאת, מניח שה' דיבר ישירות רק עם משה. בני ישראל צותתו לשיחתם, אך הם שמעו רק קול א-לוהי ולא יכלו להבין את המלים. המוטיבציה מאחורי דברי רמב"ם במקרה זה היא ככל הנראה דעתו שרוב האנשים לא יכולים לקבל נבואה. האם הנבואה באמת דורשת הכשרה והכנה מתאימות, או שכל אחד יכול להיות נביא אם ה' מחליט לדבר איתו? נסו להביא ראיות ממקרים אחרים בתנ"ך.
- אילו השלכות יש למחלוקת זו על הבנת המטרה העיקרית של ההתגלות בהר סיני?
להרחבה, ראו עשרת הדברים: ישירות מהקב"ה או דרך משה?
"פֹּקֵד עֲוֹן אָבוֹת"
מדוע קורה לפעמים שצדיקים נענשים בזמן שחוטאים יוצאים ללא פגע? נראה כי הפסוק "פֹקֵד עֲוֹן אָבוֹת עָל בָּנִים" מרמז כי לפחות בנסיבות מסוימות, ה' עצמו מעניש ילדים חפים מפשע בזמן שהוריהם החוטאים אינם מקבלים כל עונש.
- כיצד דבר זה משקף צדק א-לוהי? האם אפשר להבין את הפסוק בדרך אחרת?
- מתי, אם בכלל, עונש קולקטיבי מהווה כלי ענישה מוצדק? האם אותו נימוק יכול לחול גם על ענישה עקיפה? האם העובדה שהפסוק מדבר דווקא על ענישה בתוך המשפחה מהווה הבדל כלשהו?
- לדיון נרחב, ראו האם ה' פֹּקֵד עֲוֹן אָבֹת עַל בָּנִים?.
אהבת ה'
כיצד יש להגדיר את המושג "אהבה"? מה המשמעות של המצווה לאהוב את ה'? האם הרגש כפוף לרצון האדם? כיצד ניתן לצוות על רגש?
- הפרשנים חלוקים בשאלה אם האהבה שעליה ציווה ה' היא רגש, תהליך שכלי, או פעולה. בעוד שרמב"ם רואה באהבת ה' כמיהה רגשית, הדומה לאהבה בין בני זוג, שד"ל טוען שהמצווה קשורה במעשים ומהווה ביטוי מטפורי לנאמנות לה' וקיום מצוותיו. רמב"ן מציע אפשרות שלישית, שמדובר במצווה למות על קידוש ה'.
- איזו מהגישות לעיל היא המשכנעת ביותר? איזה פסוקים בפרשיות "שמע" תומכים בכל פירוש? כיצד יחיל כל פרשן את פרשנותו על מצוות אחרות הכרוכות באהבה, כמו למשל המצוות לאהוב את הרֵעַ (ויקרא י"ט:י"ח) ואת הגר (ויקרא י"ט:ל"ד)? להרחבה, ראו אהבת ה'.
הבדלים בעשרת הדברים
ישנם הבדלים רבים בין הניסוחים של עשרת הדיברות בשמות ובדברים. כיצד יש להבין את ההבדלים הללו? האם הם הוכנסו על ידי ה', משה, או שניהם? אם על ידי משה, מי נתן לו הרשות והזכות לעשות זאת? האם לשתי הגרסאות של עשרת הדיברות יש מעמד שווה, או שמא גרסה אחת מייצגת אידאל (ואם כן, איזו)?
- שד"ל1 מציע שמשה יזם את השינויים בטקסט בשנת הארבעים, ושהשינויים היו קשורים לכך שבני ישראל עמדו על סף הכניסה לארץ ישראל. לעומת זאת, מלבי"ם טוען שה' עצמו עשה את השינויים בעקבות חטא העגל. בגלל החטא, העם כבר לא היה זכאי להשגחה ניסית, ועשרת הדיברות שונו כדי שיתאימו למציאות שכפופה לחוקי הטבע. כיצד כל גישה יכולה להסביר את ההבדלים בין שתי הנוסחאות? האם כל גישה יכולה להסביר את כל השינויים? איזו גישה הכי משכנעת?
- בניגוד לפרשנים לעיל, אבן עזרא גורס כי הנוסח של עשרת הדיברות בספר דברים הוא פרפרזה של משה על דברי ה'. כלומר, יש הבדלים בניסוח, אך אין הבדל מהותי במשמעות. לדבריו, "המלות הם כגופות, והטעמים כנשמות", ולכן שינוי הנוסח אינו חשוב. האם אתם מסכימים? האם יש משמעות לבחירת המלים הספציפיות? כיצד אבן עזרא יסביר את הסיבות השונות לכאורה שניתנו למצוות השבת? ראו הבדלים בעשרת הדברים בין שמות ודברים.
עוד...
לעוד נושאים בפרשה, ראו: רשימת נושאים – פרשת ואתחנן.